Šavna Peč
Šavna Peč | |
---|---|
Koordinati: 46°6′44.31″N 15°7′27.09″E / 46.1123083°N 15.1241917°E | |
Država | ![]() |
Statistična regija | Zasavska regija |
Tradicionalna pokrajina | Štajerska |
Občina | Hrastnik |
Površina | |
• Skupno | 2,11 km2 |
Nadm. višina | 375,4 m |
Prebivalstvo (2020)[1] | |
• Skupno | 91 |
• Gostota | 43 preb./km2 |
Časovni pas | UTC+1 (CET) |
• Poletni | UTC+2 (CEST) |
Poštna številka | 1430 Hrastnik |
Zemljevidi | |
Šavna Peč - Vas | |
Lega | Občina Hrastnik |
RKD št. | 7558 (opis enote)[2] |
Šavna Peč je naselje v Občini Hrastnik.
Šavna peč je vasica nad železniško progo med Hrastnikom in Zidanim mostom. Leži na rodovitni planoti skoraj sto m nad dnom doline ob Savi. Vasica ima verjetno ime po pečinah nad vasjo.
V njej je bil rojen jezikoslovec, poznavalec antike, univerzitetni profesor in humanist Anton Sovrè [3].
Etimologija
[uredi | uredi kodo]Po mnenju v spominih Sovrétovega sorodnika, ki je bil tam doma, se je prej imenovala Savna peč, torej po pečini nad Savo.[3] France Bezlaj je bil za druga podobna imena (Ščavnica itn.) mnenja, da izvirajo iz ščavje.[3][4]
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]Leta 1826 je v velikem požaru pogorela cela vas.[3] Ko se je - še v Sovrétovih otroških letih - po hudi očetovi nesreči družina preselila v Krško, je dedova domačija - Sovrétova rojstna hiša - ostala brez naslednika in so jo prodali. V še enem hudem požaru 1898 je pogorelo skoraj polovica hiš v vasi in med njimi tudi ta, tako da danes njegove rojstne hiše ni več.[5]
Zanimivosti
[uredi | uredi kodo]V središču vasi se nahaja kašča z muzejsko etnološko zbirko in nekaj deli Antona Sovréta. Zgradba, zbirka v njej (in celotna vas) so vpisani v register kulturne dediščine.
Od leta 2004 vsako leto na prvo soboto v oktobru priredijo v Šavno peč tradicionalni vseslovenski spominski pohod po Sovrétovi poti.[5]
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ »Prebivalstvo po naseljih, podrobni podatki, 1. januar 2023«. Statistični urad Republike Slovenije. 7. junij 2023. Pridobljeno 5. aprila 2024.
- ↑ »Opis enote nepremične kulturne dediščine, evidenčna številka 7558«. Geografski informacijski sistem kulturne dediščine. Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 Gantar, Kajetan (1981). »Rod in domačija Antona Sovreta«. Jezik in slovstvo. Slavistično društvo Slovenije. COBISS 16039213. Pridobljeno 25. februarja 2022.
- ↑ Na povezavi poleg ščavje vidim tudi goščavje in pragoščavje - kar pa ni nujno vzročno povezano http://bos.zrc-sazu.si/cgi_new/neva.exe?name=ssbsj&expression=%C5%A1%C4%8Davje Spletni slovar slovenskega jezika, ZRC SAZU
- ↑ 5,0 5,1 Kamra: digitalizirana kultura dediščina slovenskih pokrajin https://www.kamra.si/digitalne-zbirke/item/sovretova-pot.html